Ракурсhttps://racurs.ua/![](/media/images/logo-14.png)
![Экс-судья КСУ: «Без чистки судейского корпуса мы вряд ли сможем продвигаться вперед»](/content/images/Publication/Article/23/7/preview_w698zc0.jpg)
![](/media/images/logo-14.png)
![Экс-судья КСУ: «Без чистки судейского корпуса мы вряд ли сможем продвигаться вперед»](/content/images/Publication/Article/23/7/preview_w698zc0.jpg)
Экс-судья КСУ: «Без чистки судейского корпуса мы вряд ли сможем продвигаться вперед»
https://racurs.ua/237-eks-sudya-ksu-bez-chistki-sudeyskogo-korpusa-my-vryad-li-smojem-prodvigatsya-vpered.htmlРакурсМикола КОЗЮБРА, доктор юридичних наук, професор, дійсний член Української академії політичних наук, член-кореспондент Національної академії правових наук, заслужений юрист України, суддя Конституційного суду України у відставці.
.
«Судова реформа не відповідає офіційно задекларованим цілям. Вона призвела до ще більшої залежності суддів, найбільше — від президентської влади. Чи можна називати це реформою?
Є деякі поліпшення закону, в яких він тепер відповідає європейському стандарту (зокрема, автоматизована система розподілу справ тощо). З іншого боку, судова реформа виявилася ширмою, принаймні, відповідним фасадом. Це така наша позиція: сприймати те, що напрацьовано людством, фіксувати в Конституції, але все це залишається дуже далеким від того, що насправді відбувається потім у наших реаліях.
Водночас найбільшою проблемою є не проблема законодавства, а якості суддівського корпусу. Потрібно вилучити з процесу його формування Верховну Раду і президента, хоча суто церемоніальна функція президента у призначенні судді існує в багатьох країнах. Незважаючи на поширення цієї практики, переведення, кар’єрне зростання судді мають регулюватися зовсім інакше. Зокрема, питання суддівського імунітету на Заході вирішується не парламентом, а судом або вищою радою магістратури. Але тут постає питання про реформування Вищої ради юстиції України, більшість якої мають складати саме судді. Втім, сьогодні найголовніше в цьому питанні, хто саме займатиметься формуванням цього корпусу суддів.
Чи можливе реформування в межах діяльності Конституційної асамблеї? Сумніваюся. Проекти законів, що стосуються правосуддя, готуються за межами Конституційної асамблеї. Її члени можуть тільки критикувати, але — чи сприймається та критика?
Якщо навіть допустити, що будуть істотні зміни до Розділу 13 Конституції України, який регулює порядок внесення змін до Конституції України, однаково все залежить від якості суддівського корпусу. Можна не вживати слова „люстрація“, але без чистки суддівського корпусу навряд чи ми зможемо просуватися вперед».
До речі, як свідчить проведене Центром Разумкова соціологічне опитування, 72,3 % громадян вважають, що для відновлення в Україні справедливого суду «потрібно повністю змінити склад суддів». Тобто дві третини наших співвітчизників фактично виступають за повну люстрацію суддівського корпусу.
Із виступу під час фахової дискусії «Судова реформа 2010 року: чи наближає вона правосуддя в Україні до європейських норм і стандартів?».